30
TEODORESCU G. DFM.
listă de cea materialistă, care pune cosmogonia se-
mitică în paralelă cu simbălele şi numerele filoso-
fiel pitagorice.
A doua di dumnedeă a făcută firmanientulă, în
care suntă șâpte ceruri (adică cele 7 orbile ale pla-
nețelor), ună ală optulea imobilă și ună ală nouă-
lea care numai cu mintea se pâle concipe. Fiindă
că ânsă circula opiniunea și despre esislinţa anui ală
decelea ceră, fixă, neclintită și nepărtașă la nicl uă
miscare, în sprijinulă acestei afirmări cronica in-
vocă autoritatea nu numai a filosofului stoică Stra-
bone, care pe timpulă împăratului Tiberiu se distinse
prin traclatui geografico-istorică în XVII cărţi, dâr
şi pe a celebrului Beda <«venerabilis», călugără englesă
și filosofă-astronomă (675-735), care, prin operele
sciințilice, propuse îndreptarea calendarului relativă
la sărbătărea Pascelor (cum o stabilise conciliulă de la
Nicea în anulă 325) și pentru prima âră întroduse
în Anglia era crestină, adică usulă de a se număra
anii de la data certă a nascerit lui Cristi !, Ceva şi
mai multă: același opiniune despre ună ală decelea
ceră o confirmă prin aserțiunea mai multor filosofi
ebrei, apoi a câtor-va matematici, «dintre care e de
ajunsă să citămiă pe doui, pe Abraamă din Spania
si pe lsacă filosofulii» ?
1. Elă scrise tractatele matematice De numeris şi De numerorum
divisione, apoi operele geometrice şi astronomice De circulis, spheera
et polo, De astrolabio, De mensura horologii, De embolismorwum ra-
tione, De temporum ratione, De Paschce celebratione seu de cequi-
noctio vernali juxta Anatolium etc.
2. «Creditum est decimum coelum fixum manens et quietum, quod
motu nullo participet. Neque hoc tantum creditum a nostris, maxime
Junioribus Strabo et Beda, sed a pluribus etiam Hebreorum, preterea-
que a philosophis et mathematicis quibusdam, e quibus satis duos sil
attulisse, Abraam Hispanum. astroloeum maximum. et Isaac vhiloso-
phum>