TEODORKSCU G. DEM,
când Despre epocele lumii («De temporibus mundi»),
cândă simplu Istorii («Historia») 1.
Hartmann Schedel din Niirnberg, studiândă la
Padova, primise gradulă de doctoră în medicină
după ce, trei ani de-a-rândulă, ascultase prelegerile
lui Mateolă Perusinulă, medic învățată, pe care în
acelă timpi îlă consideraă ca monarchă ală medi-
cilor și filosofilor, ca pe celă d'ântâiă în tâte ar-
tele liberale și în totă felulă de sciinţe . Pătrunsă
de simțimântulă recunoscinței, Scedel ne dă“ câte-va
notițe despre vicţa și învăţătura «multă eruditului
său profesoră>», spunândă că avea cele mai întinse
cunoscințe despre arla poetică și oratoriă; că nu
lăsase necitită nică una din scrierile lui Cicerone,
lui Vergihu și altor poeți +; că din tăte puterile apro-
fundase astronomia, geometria, aritmetica şi mu-
sica?; că apoi, nemulțămituă cu filosofia și medicina, se
desfătase și cu literatura sacră, în care găsise uă
dulcăță ascunsă întocmai ca mierea în faguri; că
după dânsulă a lăsată Cuvântări forte plăcute si de
1. Prima intilulare se găsesce la începută, în titlulă tablei de ma-
terii, cum şi la finele volumului; a doua la fâia CCLVI; a treia la în-
ceputulă tablei de materii și a patra la foia CCLXVIL A se ved6
mai josă paginele 7, 8, 9, 15, 18, 25 etc.
2. «Matheolus Perusinus, medicus doctissimus, hoc tempore medi-
corum ac philosophorum monarcha omniumque liberalium artium
cunctarumque scientiarum facile princeps, preceptor meus eruditissimus.
Quem ego, Hartmannus Schedel Nurembergensis, doctor patavinus,
tribus annis ordinarie legentem auscultavi; a quo demum, perhabita
per eum oratione elegantissima, insienia doctoratus Padne acceni.>
3. La foia CCLII (verso).
4. Ceia-ce esplică d&sa citare, în cronică, de versuri ale pocţilor
clasicl latini (ca Vergiliu, Ovidiu, Oraţiu etc.)
„3. Ast-felă percursese faimosulă trivium si quadrivium ală scâlelor
din Pvulă mediu